«The Call of the Ukraine» (1941–1942 рр.): формування іміджу України в інформаційному просторі Східної Азії - ДРОЗДОВСЬКА, Олеся (Образ, 2024)
Вступ. Стаття присвячена дослідженню спроби засновників української газети «The Call of the Ukraine» (Шанхай, 1941–1942) сформувати імідж України в англомовному інформаційному просторі Східної Азії. Розглядаються особливості презентації України й української ідеї авторами цього видання.Актуальність і мета. Актуальність теми обумовлена тим, що українська іншомовна преса, яка виходила за межами українських земель у першій половині ХХ ст., дотепер залишається поза активним науковим дискурсом. Мета статті – здійснити вивчення контенту газети «The Call of the Ukraine» як популяризатора України і презентанта прагнень та цілей українського народу в англомовному середовищі Східної Азії.Методологія. Застосовано комплекс загальнонаукових та спеціальних методів дослідження (історико-бібліографічний метод, історіографічний, порівняльний, текстологічний аналіз, контент-аналіз, ін.).Результати. З’ясовано, що друковані у газеті «The Call of the Ukraine» матеріали були спрямовані на формування в англомовному середовищі Східної Азії образу України як незалежної (духовно, політично, економічно) держави, суб’єкта міжнародних відносин, а українців – як самодостатньої нації з багатим історичним минулим. Автори видання акцентували питання боротьби української нації за незалежність, наголошували на історичній місії українського народу у Східній Європі.Висновки. Газета «The Call of the Ukraine» – це короткотривалий український пресовий проєкт. Основне завдання цього часопису – презентація України в англомовному інформаційному полі Шанхаю і Східної Азії загалом. У процесі дослідження з’ясовано, що за проблемно-тематичним спрямування опубліковані у виданні тексти формують шість умовних груп: 1) система цінностей українського народу та його історичне минуле; 2) політичні та соціальні відносини українців з іншими народами; 3) економічний потенціал України; 4) злочини проти людяності російського комуністичного режиму на теренах України; 5) ситуація на українських землях у реаліях німецько-радянської війни; 6) життя українських громад у Харбіні й Шанхаї. Отримані результати мають значення для подальших наукових студій українського пресовидання у Китаї першої половини ХХ ст.