Образ
type: channel
publisher: Sumy State University
language: uk
publication name: Образ
issn: 2415-8496
items: Потенціал теорії медіатексту у викладанні журналістикознавчих дисциплін
items: Медіа США в добу штучного інтелекту: трансформації та перспективи
items: Інтеграція медіа в соціальні мережі як провідна тенденція сучасної медіаконвергенції
items: Кінодискурс у сучасному медіаландшафті: актуальні кейси медіатизації кіногероїв
items: Нові українські медіа як простір репрезентації книги в умовах війни
items: Соціальні медіа як платформа інтерактивної журналістики нового покоління
items: Mедіапланування для журналістських розслідувань: кейс-стаді
items: Візуальний образ «Дядька Сема» в карикатурах журналу «Перець» (1947–1953 рр.)
items: Українська гонзо-журналістика в системі засобів масової комунікації
items: Медійний контроль у сфері закупівель: дієвість та інституційні реакції
items: Комунікативна специфіка сучасної реклами кави і чаю
items: Медичні блоги в інформаційному суспільстві
items: Дотримання етичних норм при висвітлені у медіа подій насильства щодо жінок
items: Ядерна риторика кремлівських пропагандистів під час російського повномасштабного вторгнення
items: Феномен і проблема деконструкції колоніальних наративів: теорія та практичні перспективи
items: Війна в Україні: підготовка журналістів до роботи в кризових умовах
items: Білий день. Дорога
items: Книга «Українська дума і пісня в світі» і навколо неї (З архіву Григорія Нудьги)
items: Трансформація медіаосвіти для протидії дезінформації: фактчекінг, стратегічні комунікації, ШІ
items: Відеобуктрейлер як освітня домінанта для медіафахівців
items: Політичний консалтинг у Франції: стратеги, методики, інновації
items: Модель медіапродюсування з інтеграцією штучного інтелекту у видавничі процеси
items: Трансформація редакторських функцій у добу кросмедійного навчального контенту
items: Трансформація жанру інтерв’ю в спортивних медіа Франції
items: Інституційна відповідь на журналістські розслідування: аналіз дієвості за кейсами 2025 року
items: Кризові комунікації українських медіа періоду повномасштабного вторгнення: теоретичний аспект
items: Розпізнавання дезінформації в Telegram: аналіз ознак та механізмів поширення
items: Telegram-канали як об’єкти медіалогічного аналізу: контури впливу і межі відповідальності
items: TELEGRAM як інформаційний фастфуд: зміна смаків в аудиторії українських медіа
items: Специфіка розвитку подкастингу в 2020–2025 рр.

Потенціал теорії медіатексту у викладанні журналістикознавчих дисциплін
type: item
description: Вступ. Екзистенційні виклики зумовлюють потребу якісної української журналістики, а отже – осмислення інструментів удосконалення сучасних медіа, підготовки фахівців. Актуальність і мета. Необхідність поліпшення роботи українських медіафахівців за допомогою вдосконалення медіаосвіти зумовлює актуальність дослідження. Метою є вивчення можливостей застосування теорії медіатексту у викладанні журналістикознавчих дисциплін для підвищення якості університетської підготовки сучасного українського журналіста. Методологія. Основними є загальнонаукові методи емпіричного рівня, корисні для з’ясування особливостей складових теорії тексту, специфіки навчальних курсів, встановлення переліку стрижневих понять тощо. Аналітико-синтетичне опрацювання матеріалу здійснено за допомогою аналізу та синтезу, абстрагування й узагальнення, а також на основі врахування власного науково-педагогічного досвіду. Потреба висловлювати наукові припущення, гіпотетичні міркування зумовила застосування аксіоматичного та гіпотетико-дедуктивного методів. Результати. Концептуальним у системі журналістських знань є розуміння природи, ознак, системи і структури, одиниць, компонентів медіатексту та явищ, пов’язаних із обставинами його актуалізації. Ми встановили, що відповідні теоретичні положення варто застосовувати у журналістикознавчих дисциплінах, зосереджених на медіатекст; визначили необхідний і достатній корпус понять, важливий для наукової інтерпретації журналістської творчості; запропонували методику інтегрування в медіаосвіту текстознавчих положень, термінів; сформували темарій. Висновки. Оскільки природа журналістики пов’язана з мовною діяльністю, вивчення медіатексту актуальне. Удосконалення методологічних засад викладання журналістських дисциплін з урахуванням можливостей медіатекстознавства зумовлює новизну розвідки. Потенційне значення результатів полягає в тому, що вони корисні в освітньо-прикладному сенсі, для осмислення чинників підвищення ефективності медіатворчості, соціальної значущості …
subject: Статті
  topic: section
subject: текст
  topic: keywords
subject: медіатекст
  topic: keywords
subject: теорія тексту
  topic: keywords
subject: медіатекстознавство
  topic: keywords
subject: гносеологічний потенціал
  topic: keywords
subject: методика викладання
  topic: keywords
subject: журналістська освіта
  topic: keywords
subject: якість журналістики
  topic: keywords
creator: Ярослава Шебештян
creator: Галина Шаповалова
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 178
ending page: 189
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-178-189

Медіа США в добу штучного інтелекту: трансформації та перспективи
type: item
description: Вступ. Останнім часом штучний інтелект (ШІ) стає ключовим чинником трансформації медіа, змінюючи процеси створення, аналізу та поширення новин. Системи ШІ автоматизують рутинні операції, генерують різні типи матеріалів і підсилюють залученість аудиторії, що розширює можливості комунікаційних практик. Досвід США обрано як показовий з огляду на роль американських медіа у формуванні глобальних журналістських стандартів. Актуальність і мета. Актуальність дослідження полягає у швидкому впровадженні ШІ в редакційні процеси, що змінює діяльність журналістів і взаємодію аудиторії з медіа. Метою статті є систематизація впливу ШІ на роботу американських медіа, оцінка його ролі в оптимізації роботи журналістів і формуванні нових моделей презентації інформації, а також визначення ризиків і обмежень його застосування, включно з контролем якості, дотриманням етичних норм і підтриманням професійних стандартів. Методологія. Застосовано аналіз наукових публікацій, даних Pew Research Center і Muck Rack, а також кейсів використання ШІ в Associated Press (AP), The Washington Post (WP) і Politico. Використано методи систематизації, порівняльний та контент-аналіз для визначення ключових тенденцій, переваг і ризиків. Результати. Установлено, що ШІ сприяє автоматизації збору та обробки даних, перевірці фактів і підготовці аналітичних матеріалів, змінюючи характер редакційної діяльності та трансформуючи підходи до взаємодії аудиторії з контентом. Приклади впровадження у Politico, а також експерименти AP і WP свідчать про зростаючу інтеграцію алгоритмічних рішень у роботу редакцій. Водночас їхня ефективність і вплив на якість журналістики потребують подальших досліджень. Опитування журналістів та аудиторії демонструють стримане ставлення до ШІ й підкреслюють важливість людського контролю за кінцевим результатом. Висновки. Інтеграція ШІ розширює професійні можливості журналістів, створює нові формати контенту та підвищує вимоги до дотримання етичних стандартів. Технології змінюють і практики …
subject: Статті
  topic: section
subject: медіа
  topic: keywords
subject: штучний інтелект
  topic: keywords
subject: алгоритмізація
  topic: keywords
subject: журналістика
  topic: keywords
subject: аудиторія
  topic: keywords
subject: цифрові інструменти
  topic: keywords
subject: інформаційно-комунікаційні технології
  topic: keywords
creator: Олександр Глазунов
creator: Владлена Мироненко
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 166
ending page: 177
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-166-177

Інтеграція медіа в соціальні мережі як провідна тенденція сучасної медіаконвергенції
type: item
description: Вступ. У статті розглядається процес інтеграції медіа в соціальні мережі, що перетворилися на потужний інструмент інформування, спілкування з аудиторією та формування громадської думки. Традиційні масмедіа більше не можуть ігнорувати цей канал комунікації, оскільки значна частина користувачів отримує інформацію саме через соціальні платформи. Постає необхідність в осмисленні нових трендів у сфері медіакомунікацій. Актуальність і мета. Вивчення особливостей інтеграції медіа в соціальні мережі є надзвичайно важливим для розуміння трансформації сучасної журналістики, адже саме соцмережі формують нові стандарти комунікації, впливають на інформаційну культуру суспільства та визначають перспективи розвитку масмедіа в цифрову епоху. Метою статті є визначення основних векторів інтеграції медіа в соцмережі й особливостей їх взаємодії з аудиторією через соціальні платформи. Методологія. Комплексність дослідження забезпечується поєднанням таких методів, як: контент-аналіз, що уможливив вивчення матеріалів, поширюваних у соцмережах; метод кількісної медіааналітики, який ґрунтується на цифрових показниках; компаративний метод для порівняння стратегій видань на різних соціальних платформах; метод теоретичного узагальнення для формулювання результатів дослідження. Результати. У статті з’ясовано основні причини, форми та наслідки інтеграції медіа в соціальні мережі. Встановлено, що журналістика в соцмережах зберігає свої традиційні функції, проте реалізує їх у змінених умовах цифрового середовища. Охарактеризовано моделі поведінки медіа на різних соціальних платформах та визначено, що ефективність їхнього функціонування залежить від здатності адаптувати контент до вимог, формату й аудиторії кожної мережі. На прикладі окремих регіональних онлайн-видань продемонстровано специфіку практичної реалізації інтеграційних процесів у сучасному інформаційному просторі. Висновки. Новизна дослідження полягає у виявленні особливостей інтеграції українських масмедіа в соціальні мережі, формуванні…
subject: Статті
  topic: section
subject: комунікація
  topic: keywords
subject: засоби масової інформації
  topic: keywords
subject: медіа
  topic: keywords
subject: журналістика
  topic: keywords
subject: цифрове середовище
  topic: keywords
subject: соціальні мережі
  topic: keywords
subject: медіаконвергенція
  topic: keywords
subject: медіаспоживання
  topic: keywords
subject: аудиторія
  topic: keywords
creator: Світлана Тєлєтова
creator: Олександр Тєлєтов
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 154
ending page: 165
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-154-165

Кінодискурс у сучасному медіаландшафті: актуальні кейси медіатизації кіногероїв
type: item
description: Вступ. Сучасні процеси медіатизації супроводжуються активними зрушеннями в різних галузях та відповідних їм дискурсах. Із кінця ХХ ст. кінодискурс стає невід’ємною частиною медіатизації, оскільки кіно почало культивувати й поширювати специфічні медіапрактики на різних етапах кіновиробництва, формуючи таке явище, як «кінокомунікація», зазнаючи трансформації та гібридизації. Актуальність і мета дослідження. Постає необхідність комплексного розгляду сучасних стратегій медіатизації кіногероїв у національному та світовому медіатизаційному контексті з урахуванням культурних, соціальних і політичних трансформацій. Мета дослідження – виявити напрями репрезентації кінодискурсу в сучасному медіаландшафті на прикладі світових та українських кейсів медіатизації образів кіногероїв. Методологія. У процесі формування методологічного підґрунтя використано методи аналізу та синтезу, порівняльний та діахронічний методи – під час виділення етапів медіатизації культури, класифікаційно-типологічний та системний аналіз, методи опису, кейс-стаді, узагальнення й дискурсивний аналіз – під час розгляду медіарепрезентацій кінодискурсу та формулювання результатів дослідження. Результати. Дослідження сучасного контенту українських онлайн-видань «Українська правда» та «Суспільне» дало можливість встановити, що рівень медіарепрезентації кінодискурсу на сайтах складає відповідно 33 % і 29 %. Образ кіборга на початку ХХІ ст. концептуально переосмислюється та активно трансформується в складний медіатизований концепт і в сучасному українському культурному просторі він представлений як гібридний медіатизований символ незламності, непереможності та бойового духу українських воїнів і народу загалом. Висновки. У ході дослідження доведено, що кінодискурс на різних етапах медіатизації виступав як у ролі її суб’єкта (кіно як вид медіа у ХХ ст. відіграло важливу роль у створенні медіакультури та процесах медіатизації суспільства), так і об’єкта. Інтеграція кіно у медіаладшафт відбувається на всіх рівнях та е…
subject: Статті
  topic: section
subject: медіатизація культури
  topic: keywords
subject: кінодискурс
  topic: keywords
subject: кінокомунікація
  topic: keywords
subject: образи кіногероїв
  topic: keywords
subject: кіборг
  topic: keywords
subject: гібридний образ
  topic: keywords
creator: Тетяна Іванюха
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 141
ending page: 153
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-141-153

Нові українські медіа як простір репрезентації книги в умовах війни
type: item
description: Вступ. Збереження та популяризація книги відіграють ключову роль у розвитку культурних традицій України, зміцненні її духовних основ, розвитку науки й освіти. Особливо в умовах повномасштабної війни, коли інформаційний фронт є не менш важливим, ніж військовий. Певну функцію при цьому виконують у наш час нові медіа. Вони актуалізували книгу в новому медіасередовищі. Таке явище вимагає аналітичного осмислення. Актуальність і мета. Актуальність теми дослідження зумовлена необхідністю аналізу діяльності українських новітніх засобів масової комунікації щодо застосованих ними форм популяризації книги. Метою роботи є виявлення форм практики онлайн-медіа щодо способів промоції українськомовної книги в умовах повномасштабної російсько-української війни. Методологія. Для досягнення мети роботи та розв’язання поставлених завдань використано комплекс загальнонаукових, аналітичних і прикладних методів дослідження, що дало змогу охопити певні аспекти популяризації українськомовної книги в новітніх медіа в умовах воєнного часу. Результати. На основі аналізу найпопулярніших соціальних мереж YouTube, TikTok, Instagram, Telegram та цифрових літературних платформ зʼясовано особливості інструментів популяризації книги в умовах повномасштабної війни. Виявлено також медіаактивність видавництв, книгарень, книжкових блогерів, інфлюенсерів. Установлено сучасні популярні цифрові формати, що активують увагу читачів, інформують суспільство про сучасну українську книжкову продукцію, сприяють формуванню читацької культури. Висновки. В умовах війни українськомовна книга зазнала особливого поширення через новітні медіаресурси. Серед популяризаторів літератури в новітніх медіа виокремлюємо соціальні мережі Telegram, Instagram, YouTube, TikTok, цифрові літературні платформи (сайти), інтернет-магазини видавництв і книжкових магазинів, бібліотечні електронні каталоги та ін. Найбільш поширеними формами репрезентації літературної продукції є як традиційні жанри рецензії, огляду, нарису та аналітичної ст…
subject: Статті
  topic: section
subject: новітні медіа
  topic: keywords
subject: популяризація книги
  topic: keywords
subject: соціальні мережі
  topic: keywords
subject: книжкові блоги
  topic: keywords
subject: журналістика
  topic: keywords
subject: війна
  topic: keywords
subject: масова комунікація
  topic: keywords
creator: Олеся Барчан
creator: Максим Пушкар
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 130
ending page: 140
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-130-140

Соціальні медіа як платформа інтерактивної журналістики нового покоління
type: item
description: Вступ. Стрімкий розвиток соціальних медіа трансформував їх у провідний канал поширення новин та взаємодії з аудиторією, що радикально змінює традиційні стандарти журналістики. У цифровій екосистемі інтерактивна журналістика нового покоління поєднує мультимедійні формати, алгоритми персоналізації й механізми зворотного зв’язку, формуючи нові моделі комунікації. Актуальність і мета. Зростання ролі соціальних медіа зумовлює потребу у вивченні їхнього впливу на якість публічного дискурсу, професійні норми та інформаційну безпеку. Мета статті полягає в з’ясуванні функцій соціальних медіа як простору розвитку інтерактивної журналістики через аналіз наслідків алгоритмічної персоналізації для трансформації професійних стандартів та етичних практик. Методологія. Дослідження базується на поєднанні системного, порівняльного, контент- та дискурс-аналізу, що дозволило простежити трансформації журналістських форматів і виробничих практик у цифровому середовищі. Структурно-функціональний підхід застосовано для виокремлення основних елементів інтерактивної взаємодії, тоді як узагальнення емпіричних даних стало підґрунтям для побудови моделі циклічного виробництва новин. Результати. З’ясовано, що соціальні медіа інтегрують текстові, візуальні й аудіовізуальні ресурси в єдину комунікаційну екосистему, сприяють активній участі аудиторії та забезпечують поширення новин у режимі реального часу. Виявлено проблеми поширення дезінформації, послаблення професійних стандартів, алгоритмічної селекції та етичних ризиків, пов’язаних із приватністю й використанням користувацького контенту. Висновки. Інтерактивна журналістика в соціальних медіа постає як поєднання цифрової гнучкості та високого рівня користувацької участі, проте потребує вдосконалення етичних норм, запровадження багаторівневих механізмів перевірки достовірності й розвитку регуляторних підходів. Наукова новизна роботи полягає в запропонованій циклічній моделі інтерактивного виробництва новин. Перспективи досліджень охоплюють оціню…
subject: Статті
  topic: section
subject: цифрова комунікація
  topic: keywords
subject: мультимедійний контент
  topic: keywords
subject: користувацька взаємодія
  topic: keywords
subject: фактчекінг
  topic: keywords
subject: штучний інтелект
  topic: keywords
subject: інформаційна безпека
  topic: keywords
subject: персоналізовані новини
  topic: keywords
creator: Валентина Стєкольщикова
creator: Юрій Бідзіля
creator: Володимир Тарасюк
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 117
ending page: 129
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-117-129

Mедіапланування для журналістських розслідувань: кейс-стаді
type: item
description: Вступ. У сучасному інформаційному середовищі медіапланування може стати ключовим інструментом для поширення журналістських матеріалів та посилення їхнього впливу на аудиторію. Його важливість значно зростає в умовах інформаційної війни та необхідності протидії дезінформації. Актуальність і мета. В умовах повномасштабного вторгнення Росії та її воєнних злочинів в Україні, ефективні комунікаційні стратегії є життєво важливими для поширення інформації та привернення міжнародної уваги. Це дослідження має на меті кількісно оцінити органічне поширення соціально важливої інформації та перевірити гіпотезу, що систематична журналістська обробка здобутих активістами даних у поєднанні з медіапланом збільшує охоплення та інституційний вплив. Також планується обчислити ступінь поширення (RQ1), визначити оптимальні майбутні медіастратегії (RQ2) та виміряти отриману видимість та вплив на офіційні інституції (RQ3). Методологія. У дослідженні застосовано методологію кейс-стаді, що зосереджується на розробці та впровадженні медіаплану для серії розслідувань KibOrg про викрадення дітей з тимчасово окупованих територій Донецької та Луганської областей. У дослідженні використано змішані методи (mixed-methods approach). Кількісний аналіз застосовувався для вимірювання охоплення та залученості, якісний аналіз — для оцінки стратегічної ефективності та впливу на правоохоронні органи та медіапартнерів. Результати. Реалізований медіаплан продемонстрував досягнення вимірно високого ступеня органічного поширення журналістського контенту. Ключові результати демонструють, що систематична журналістська обробка сирих даних, у поєднанні зі стратегічною синергією між медіаканалами, значно підвищила органічне охоплення та суспільний інтерес. Результати розслідування призвели до безпосередньої взаємодії з українськими правоохоронними органами та міжнародними організаціями, що підтверджує посилений вплив. Висновки. Дослідження підтверджує гіпотезу, що журналістська обробка масивів даних, посилена страте…
subject: Статті
  topic: section
subject: медіапланування
  topic: keywords
subject: журналістське розслідування
  topic: keywords
subject: медіастратегія
  topic: keywords
subject: цільова аудиторія
  topic: keywords
subject: поширення контенту
  topic: keywords
subject: кейс-стаді
  topic: keywords
subject: інформаційна війна
  topic: keywords
creator: Ганна Старкова
creator: Максим Дудченко
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 105
ending page: 116
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-105-116

Візуальний образ «Дядька Сема» в карикатурах журналу «Перець» (1947–1953 рр.)
type: item
description: Вступ. У статті досліджено візуальний образ «Дядька Сема» в карикатурах українського радянського гумористично-сатиричного журналу «Перець», на матеріалах 1947–1953 рр. Розглянуто передісторію персонажа та його адаптацію в українській радянській сатирі часів ранньої Холодної війни. Актуальність і мета. Інформаційно-смисловий аспект теперішньої російсько-української війни не обмежується протистоянням національних історичних міфів двох країн, а реактуалізовує глобальніший комплекс мемів і кліше Другої світової та Холодної воєн, що відтворюється або зазнає реінтерпретації в сучасному медіапросторі. Метою статті є визначення основних ознак і особливостей застосування образу «Дядька Сема» в карикатурах журналу «Перець». Методологія дослідження включає спостереження, контент-аналіз, узагальнення, порівняння, квантифікацію, візуалізацію даних. Джерельна база охоплює загалом 168 чисел журналу «Перець». Результати. Встановлено, що максимум появи «Дядька Сема» в карикатурах на цьому хронологічному відрізку припадає на 1952 р., розпал Корейської війни. У 1953 р. починається спад після смерті Сталіна. Визначено візуальні маркери персонажа, що представлений у «Перці» як у класичному, так і некласичному (трансформованому) вигляді. Існування усталеного візуального канону образу «Дядька Сема» робило його впізнаваним і знімало потребу «винайдення наново». Із часом частка «некласичних» інтерпретацій образу збільшується і починає переважати. Такі експерименти могли стати можливими, коли сформований базовий образ уже був знайомим аудиторії. Найпоширенішим супутником Дядька Сема у карикатурах «Перця» у ранній період Холодної війни є Джон Буль – уособлення Великої Британії. У карикатурах виявлено експлуатацію теми «біологічної зброї», співзвучну сучасним російським наративам інформаційно-смислової війни. Ця тема також заслуговує на розвиток в окремому дослідженні. Висновки. У роботі висвітлено раніше не досліджені аспекти образу «Дядька Сема» із використанням кількісних методів і фокусом …
subject: Статті
  topic: section
subject: журнал «Перець»
  topic: keywords
subject: карикатура
  topic: keywords
subject: образ ворога
  topic: keywords
subject: пропаганда
  topic: keywords
subject: СРСР
  topic: keywords
subject: США
  topic: keywords
subject: Дядько Сем
  topic: keywords
subject: Холодна війна
  topic: keywords
creator: Костянтин Родигін
creator: Георгій Лаврич
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 94
ending page: 104
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-94-104

Українська гонзо-журналістика в системі засобів масової комунікації
type: item
description: Вступ. Тематика і зміст гонзо-журналістських матеріалів українських авторів за останнє десятиріччя в основному пов’язані з розвінчуванням імперської сутності загарбницької російської війни проти України, розкриттям зловісних аспектів міжнародної політики стосовно несправедливого тлумачення, оцінювання героїчної оборонної війни українського народу проти кремлівських варварів за природне право мати самостійну, національну, соборну українську Україну. Актуальність та мета. Визначення і характеристика гонзожурналістського стилю, виражальних засобів у зіставленні з мовно-виражальними засобами традиційної журналістики відповідно до задуму та інтенції автора на смисловому рівні співіснування і реалізації вербальних та аудіовізуальних кодів семантичного, емоційного й прагматичного медіаресурсів, які спрямовані на формування в усіх українців громадянської свідомості та морально-духовних цінностей. Методологічні засади дослідження ґрунтуються на загальнонаукових принципах історизму, правдивості, конкретності, функціональності, системності, когнітивності (пізнавальності), моделювання. Використано методи контент-аналізу, інтент-аналізу, вивчення документів, спостереження, узагальнення та опису. Результати. Нинішня модель гонзо-журналістських матеріалів, ґрунтується на різних гетерогенних компонентах, які творять єдиний інформаційний образ, що підсилює, поглиблює сприймання змісту матеріалу, референтних, модальних і репрезентативних інтенцій автора. Особливостями стилю української гонзо-журналістики насамперед є риторичні конструкції, гротеск, іронія, гіперболізація, зіставлення, антитеза, емоційність, припущення, масштабність. Стильові гонзо-журналістські ознаки з ненормативною лексикою властиві багатьом текстам, які безпосередньо чи опосередковано пов’язані з повномасштабною російсько-української війною. Висновки. Під час дослідження вперше у системі українського інформаційно-гуманітарного простору реалізовано спробу комплексного вивчення, осмислення і узагальнення стилістично…
subject: Статті
  topic: section
subject: гонзо
  topic: keywords
subject: гонзо-журналістика
  topic: keywords
subject: традиційна журналістика
  topic: keywords
subject: стиль
  topic: keywords
subject: професіоналізм журналіста
  topic: keywords
subject: медіа
  topic: keywords
subject: реципієнти
  topic: keywords
creator: Парасковія Дворянин
creator: Роксоляна Білоус
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 81
ending page: 93
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-81-93

Медійний контроль у сфері закупівель: дієвість та інституційні реакції
type: item
description: Вступ. На тлі посилення вимог до прозорості, підзвітності держінституцій антикорупційна журналістика стає інструментом громадського нагляду. Її дієвість вимагає наукової рефлексії не через аналіз контенту, а через верифікацію наслідків. Актуальність і мета. На часі бракує аналізу механізмів трансформації медіавикриттів у задокументовані управлінські, правові рішення; опису характеру, швидкості, форм інституційної відповіді на матеріали «Нашей грошей». Мета – оцінити рівень, характер дієвості аналітики як інструменту публічного контролю через аналіз підтверджених інституційних відповідей. Методологія. Застосовано метод якісного кейс-аналізу для цілеспрямованої вичерпної вибірки кейсів; темпорального, географічного аналізу для виявлення дієвості медіаконтролю у сфері закупівель, визначення часового лагу (дата публікації – перша інституційна реакція), опису просторового охоплення медіамоніторингу. Емпірична база – 14 матеріалів, де є інституційна реакція. Цільову вибірку вивчено за схемою: тема, дата публікації, дата й тип реакції, часовий лаг. Результати. Емпірично визначено рівень і характер дієвості медіаконтролю у публічних закупівлях за кейсами «Наших грошей». Констатовано спектр інституційних реакцій: розірвання угод, зниження цін, скасування закупівель, зміна нормативних актів, затримання підозрюваних. Оцінено рівень дієвості медіаконтролю за темпоральністю. Швидкість інституційної реакції корелює із суспільним резонансом, ступенем репутаційних ризиків. Наявні суттєві коливання часових лагів (до 568 днів). За географією медіаконтроль охоплює національний і регіональний рівні, що доводить інституційну масштабність, сталість механізму громадського спостереження за публічними коштами. Столичні кейси домінують через концентрацію владни, є тенденція до розширення антикорупційного моніторингу в регіони. Неоднорідність, межі впливу медіаконтролю засвідчують адаптивність корупційних практик, потребу в моніторингу після інституційної реакції. Висновки. Антикорупційні мат…
subject: Статті
  topic: section
subject: публічні закупівлі
  topic: keywords
subject: аналітичні матеріали
  topic: keywords
subject: «Наші гроші»
  topic: keywords
subject: інституційна відповідь
  topic: keywords
subject: кейс-аналіз
  topic: keywords
subject: дієвість медіа
  topic: keywords
subject: корупція
  topic: keywords
subject: Prozorro
  topic: keywords
creator: Тетяна Бондаренко
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 72
ending page: 80
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-72-80

Комунікативна специфіка сучасної реклами кави і чаю
type: item
description: Вступ. Реклама як інструмент масової комунікації зазнала суттєвих змін, зокрема у сфері просування продуктів повсякденного вжитку, таких як кава і чай. Мета їх реклами полягала не лише в тому, щоб надати інформацію, але й створити емоційний зв’язок, cформувати імідж бренду та впливати на певний спосіб життя. У XXI столітті кава і чай – це не лише напої, а символи ідентичності, ритуалу, затишку та енергії. Актуальність та мета. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю глибшого розуміння специфіки комунікації у рекламі цих напоїв із урахуванням культурного контексту, типу медіа та інструментів диджиталізації. Мета дослідження – визначити елементи комунікативної специфіки реклами кави та чаю в сучасному інформаційному просторі. Методологія. У дослідженні застосовано методи контент-аналізу рекламних повідомлень, порівняльний аналіз візуальних і мовних засобів, кейс-аналіз рекламних кампаній провідних брендів (Jacobs, Nescafé, Lavazza, Lovare, Graf тощо). Також використано інструменти семіотики, візуальної риторики та методи психологічної інтерпретації тригерів, які впливають на поведінку споживачів. Результати. Реклама кави та чаю формує чітку дихотомію: кава – символ бадьорості й статусу, чай – затишку й традицій. Телевізійна реклама емоційно-лінійна, диджитал – персоналізована й інтерактивна, із акцентом на сторітелінг, метафори, психологічні тригери й культурні коди. Висновки. Сучасна реклама кави та чаю поєднує естетику, культуру й психологію для створення емоційного бренду. Вона трансформувалась у багатовимірне повідомлення, корисне для тих, хто прагне автентичної й глибокої комунікації з аудиторією. Особливу роль відіграють візуальні наративи, соціальні цінності та особиста ідентичність споживача.
subject: Статті
  topic: section
subject: реклама
  topic: keywords
subject: цифрова епоха
  topic: keywords
subject: сторітелінг
  topic: keywords
subject: емоційна комунікація
  topic: keywords
subject: інтернет-реклама
  topic: keywords
subject: брендинг
  topic: keywords
creator: Ольга Лелека
creator: Каміла Серебреннікова
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 63
ending page: 71
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-63-71

Медичні блоги в інформаційному суспільстві
type: item
description: Вступ. Вплив медичних блогів на формування здоров’я населення підтверджується їх здатністю охоплювати різні соціальні групи: відеоблоги на YouTube є популярними серед молодих людей, які віддають перевагу візуальному контенту, старшу аудиторію приваблюють текстові блоги на спеціалізованих платформах,тобто тих, хто шукає детальні роз’яснення. Ця гнучкість впливу дозволяє адаптовувати медичну інформацію до культурних, вікових і соціальних особливостей читачів, що підсилює їх роль у здоров’язбереженні населення. Актуальність і мета. Розвиток інформаційних технологій у XXI столітті призвів до появи нових форм комунікації, зокрема блогів. Медичні блоги, як феномен інформаційного суспільства, стали важливим елементом цифрового простору, поєднуючи функції інформування, просвітництва та спілкування. Мета статті – з'ясувати відмінні характеристики медичних блогів у сучасному інформаційному суспільстві та дослідити їхній вплив на охорону здоров'я та пропаганду здорового способу життя. Методологія. Для вивчення сучасних підходів щодо феномену медичних блогів застосовано аналітико-синтетичний метод. Для цього обрано опитування, в якому добровільно взяли участь 194 респонденти. Їхні відповіді проаналізовані та систематизовані за допомогою статистичних методів та контент-аналізу. Результати. У 2024-2025 рр. ми запропонували охочим узяти участь в анкетуванні й дати відповіді на кілька запитань. Запропоноване опитування є цікавим доповненням до низки матеріалів щодо актуальності підготовки медичних блогів на різних платформах, характеристики важливого сегменту у підготовці спеціаліста медичної сфери й розвитку його професійних якостей. Висновки. Аналіз медичних блогів щодо ролі у поширенні достовірної інформації та формуванні здоров’я населення засвідчив їх значущість в інформаційному суспільстві. По-перше, швидкий доступ до інформації та простота подання є надзвичайно важливими, оскільки дають інформацію про здоров’я, сприяють медичному просвітництву. По-друге, медичні блоги мають …
subject: Статті
  topic: section
subject: інформаційне суспільство
  topic: keywords
subject: комунікаційні технології
  topic: keywords
subject: маніпуляції в онлайн-медіа
  topic: keywords
subject: медичні блоги
  topic: keywords
subject: здоров'я
  topic: keywords
subject: медична освіта
  topic: keywords
subject: здоровий спосіб життя
  topic: keywords
subject: ментальне здоров'я
  topic: keywords
creator: Соломія Гнатишин
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 51
ending page: 62
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-51-62

Дотримання етичних норм при висвітлені у медіа подій насильства щодо жінок
type: item
description: Вступ. Моніторинг та аналіз повідомлень медіа стосовно насильства щодо жінок дає змогу зробити висновок про зростання інтересу медіа до висвітлення цієї проблеми та розкриття різних аспектів і форм гендернозумовленого насильства. Актуальність і мета. Одним із основних обов’язків українських медіа в період російсько-української війни є осмислення проблем, що потребують постійної уваги та нагального розв’язання, а саме – захист вразливих і маргіналізованих груп суспільства. У статті узагальнено результати попередніх досліджень, спрямованих на вивчення різних аспектів психологічного та сексуального насильства щодо жінок, і окреслено основні рекомендації дотримання етичних норм під час висвітлення у медіа травмувальної події. Методологія. Робота є дослідженням, що аналізує та синтезує наявний масив літератури, виявляючи, заперечуючи та розвиваючи складові частини теорії за допомогою вивчення попередніх робіт, тобто вона є оглядовою статтею. У роботі використано інтегративний підхід. Цей тип огляду часто вимагає більш творчого підходу до збору даних, оскільки мета зазвичай полягає не в тому, щоб охопити всі статті, будь-коли опубліковані на вказану тему, а в тому, щоб синтезувати погляди та ідеї з різних галузей або дослідницьких традицій. Результати. Констатовано, що висвітлення у медіа насильства щодо жінок впливає на суспільне розуміння гендерного насильства, а також на соціальну конструкцію «жертви» й «злочинця». Наголошено, що медіа, як і раніше, часто пишуть про гендерне насильство як про особисту, а не суспільну проблему, роблячи акцент на сенсаційних елементах самого вчинку. Крім того, присутність сексистських стереотипів у засобах масової інформації перешкоджає досягненню реальної гендерної рівності у країні. Висновки. Для того, щоб під час висвітлення травми зробити професійний репортаж, мати змогу змінити ситуацію і дати оцінку власних здобутків та користі, яку людина приносить суспільству, журналісти мають керуватися етичними нормами. Під час висвітлення різн…
subject: Статті
  topic: section
subject: гендерне насильство
  topic: keywords
subject: етичні норми
  topic: keywords
subject: мас-медіа
  topic: keywords
subject: гендерна рівність
  topic: keywords
creator: Тетяна Храбан
creator: Кирило Самойленко
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 38
ending page: 50
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-38-50

Ядерна риторика кремлівських пропагандистів під час російського повномасштабного вторгнення
type: item
description: Вступ. Ядерна риторика офіційного Кремля є добре вивченою, однак, риториці російських пропагандистів, а також її динаміці приділялося мало уваги. Лишаються невстановленими зв’язки між офіційною риторикою та риторикою пропагандистів, які удають, нібито є незалежними від Кремля голосами. Актуальність та мета. Вивчення теми дозволить зрозуміти, які комунікативні стратегії та прийоми використовує ворог у своїй інформаційній війні, роль окремих пропагандистів, які намагаються виправдати ймовірний ядерний удар, а також специфіку російської пропаганди, яка проявляється в результаті аналізу зазначеного кейсу. Мета дослідження: встановити наявність чи відсутність зв’язку між офіційною кремлівською ядерною риторикою та риторикою пропагандистів та на основі проведеного аналізу виявити особливості сучасної російської пропаганди. Методологія. Використовувалися телеграм-канали найбільш популярних російських пропагандистів (Соловйов, Захарова, Воєнкор Котьонок). Для пошуку згадок та колокацій використовувався модуль RE (мова Python), для виявлення найбільш популярних тем використовувалася бібліотека Spacy. Результати. Ядерна риторика пропагандистів залежала здебільшого від ситуації на фронті. Проте увага до цієї теми була постійною протягом усіх трьох років, більше згадок – у 2022 році. Пропагандисти озвучували, деталізували заяви, які звучали на офіційному рівні у Кремлі. Висновки. З’ясовано, що «ядерна тема», або ж «ядерні погрози», є однією з ключових тем сучасної російської пропаганди. Російські пропагандисти працювали скоординовано: збільшуючи чи зменшуючи увагу до теми, відповідно до офіційної риторики Кремля. Це дозволяє виснувати, що сучасна кремлівська пропаганда відповідає поширеним у 80–90 роки у СРСР, а потім у ранні роки Російської Федерації, уявленням про «гуманітарні/політичні технології». Важливою особливістю сучасної російської пропаганди є не стільки повторення меседжів Кремля, скільки їхня інтерпретація, роз’яснення для більш широкої аудиторії, де кожен пропаган…
subject: Статті
  topic: section
subject: ядерна риторика
  topic: keywords
subject: російська пропаганда
  topic: keywords
subject: телеграм
  topic: keywords
subject: комп’ютерний контент-аналіз
  topic: keywords
subject: повномасштабне російське вторгнення
  topic: keywords
creator: Наталія Стеблина
creator: Владислав Борищук
creator: Наталія Болховська
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 27
ending page: 37
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-27-37

Феномен і проблема деконструкції колоніальних наративів: теорія та практичні перспективи
type: item
description: Вступ. Історичний досвід наочно довів, що московські правителі ставлять собі за мету не лише ліквідацію української державності, але й знищення української ідентичності. На практиці це зумовлює послідовну колоніальну політику, зокрема медійне просування російських колоніальних наративів. Наше дослідження присвячене проблематиці деконструкції колоніальних наративів. Актуальність та мета. Актуальність роботи полягає у напрацюванні теоретичної основи для формування методики деконструкції колоніальних наративів у практиці деколонізації українського інформаційного середовища. Мета статті – концептуалізувати феномен наративу як засадничого інструмента деконструкції колоніальних історій. Методологія пропонованого дослідження зумовлена його теоретичним характером. Залучені методи застосовувалися у зв’язку з їхньою здатністю забезпечити всебічний та об’єктивний аналіз предмета дослідження та з точки зору досягнення заявленої мети. Зокрема методом інформаційного пошуку здійснено вибірку наукової літератури, присвяченої обраній проблематиці. Формально-логічний метод сприяв визначенню змісту понять «наратив» і «деконструкція наративів». Метод узагальнення застосовано для формулювання підсумків дослідження. Результати. Показано, що в сучасній науці увага до феномену наративу продиктована його значенням щодо формування медійними засобами цінностей та ідентичності сучасної людини і суспільства. Узагальнено положення різних концепцій у межах теорії наративів, що мають методологічний потенціал для ефективної деконструкції колоніальних наративів. Обґрунтовано розуміння деконструкції колоніальних наративів як критичного осмислення усього колоніального дискурсу, його впливу на інтелектуальні, ціннісні й моральні аспекти суспільного життя етносу, що прагне позбутися колоніального минулого й запобігти його реанімації у майбутньому. Висновки. Аргументовано, що колоніальними наративами є ідеологічне й культурне обґрунтування утвердження колоніальних (зокрема, імперських) політичних й еконо…
subject: Статті
  topic: section
subject: деколонізація
  topic: keywords
subject: деконструкція
  topic: keywords
subject: наратив
  topic: keywords
subject: колоніальні наративи
  topic: keywords
creator: Євген Лук’янов
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 18
ending page: 26
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-18-26

Війна в Україні: підготовка журналістів до роботи в кризових умовах
type: item
description: Вступ. У статті проаналізовано виклики та нові компетентності, яких потребують журналісти, що висвітлюють війну в Україні з 2022 року, акцентовано увагу на роль цифрових технологій, інструментів OSINT (розвідки на основі відкритих джерел) та генеративного штучного інтелекту. Актуальність дослідження. В умовах повномасштабної війни українські медіа зіткнулися з необхідністю не лише забезпечувати суспільство достовірною інформацією та протидіяти дезінформації, а й оперативно адаптовуватися до нових загроз – пропаганда, фейкові новини та діпфейки. Методологія. Дослідження ґрунтується на аналізі кейсів діяльності українських журналістів, застосуванні цифрових інструментів верифікації, а також на огляді наукової літератури та медіаматеріалів за 2022–2025 роки. Для визначення каталогу найважливіших інструментів і компетентностей, необхідних у роботі журналіста в умовах війни, використано розширені техніки пошуку та аналітичні інструменти PinPoint і Notebook LM. Результати. Отримані результати свідчать, що ключовими навичками є робота з відкритими джерелами, аналіз даних, фактчекінг та володіння інструментами штучного інтелекту – із дотриманням принципів етики та інформаційної безпеки. Висновки. Досвід українських медіа підкреслює необхідність безперервної освіти журналістів у сфері новітніх технологій і розвитку стійкості до інформаційного та психологічного тиску з боку противника. У статті сформульовано рекомендації для журналістської освіти, зокрема – щодо розроблення каталогу цифрових інструментів і компетентностей, які дадуть змогу медіа зберігати стандарти достовірності та надійності під час криз.
subject: Статті
  topic: section
subject: медіа
  topic: keywords
subject: журналістика
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: війна
  topic: keywords
subject: освіта
  topic: keywords
subject: кризи
  topic: keywords
subject: OSINT
  topic: keywords
subject: штучний інтелект
  topic: keywords
subject: технології
  topic: keywords
creator: Кшиштоф Ковалик
creator: Ірина Ляшенко
creator: Олена Бондаренко
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-11-06
publication date: 2025-11-06
starting page: 6
ending page: 17
doi: 10.21272/Obraz.2025.3(49)-6-17

Білий день. Дорога
type: item
description: Наше воєнне сьогодення, пошук істини в контексті карколомних суспільних та геополітичних перипетій, україністика як складова національного культурного дискурсу – про все це роздумує автор на сторінках книжки, сповнений віри в себе, свій народ, свою країну. Сидоржевський Михайло. На межі світла і пітьми: публіцистика 2015–2023. Київ : вид-во Ліра-К, 2024. 384 с.
subject: Статті
  topic: section
creator: Алла Кобинець
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 198
ending page: 203
doi: 10.21272/

Книга «Українська дума і пісня в світі» і навколо неї (З архіву Григорія Нудьги)
type: item
description: В опублікованій першій частині матеріалів з архіву Григорія Нудьги подано початок нелегкої історії підготовки до видання книги «Українська дума і пісня в світі», яка, подолавши всі перешкоди на шляху до свого читача, вийшла у світ уже по смерті її автора лише в 1997 (перша книга) та 1998 (друга книга), хоча роботу над нею він започаткував публікацією статті «Українська пісня за кордоном» в11 числі часопису «Вітчизна»за1958 рік.
subject: Статті
  topic: section
subject: українська дума
  topic: keywords
subject: українська пісня
  topic: keywords
subject: світ
  topic: keywords
subject: визнання
  topic: keywords
subject: слава
  topic: keywords
subject: комунікація
  topic: keywords
creator: Олексій Вертій
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 179
ending page: 197
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-179-197

Трансформація медіаосвіти для протидії дезінформації: фактчекінг, стратегічні комунікації, ШІ
type: item
description: Вступ. Дезінформація – одна з головних загроз демократії, загострена пандемією та війною в Україні. ШІ посилює поширення пропаганди. Медіаосвіта, формуючи критичне мислення, є ключем до протидії гібридним загрозам і потребує інноваційного підходу у цифрову епоху. Мета дослідження полягає у визначенні ключових стратегій та підходів до протидії дезінформації в університетській медіаосвіті. Методологія. У дослідженні використано методи аналізу, синтезу та контент-аналізу, що дозволило виявити ключові трансформації медіаосвіти та проаналізувати навчальні програми європейських університетів із інтеграцією медіа-, цифрової та ШІ-грамотності, а також стратегічних комунікацій. Результати. Досліджено роль медіаграмотності як багатовимірної компетентності, що включає доступ, аналіз, оцінювання та створення контенту, а також розвиток критичного мислення у цифровому середовищі. Проаналізовано практики інтеграції фактчекінгу, стратегічних комунікацій та цифрової грамотності в освітній процес. Визначено основні тренди, зокрема поєднання медіаосвіти з практикою, міждисциплінарність, цифровізацію навчання та впровадження ШІ-грамотності як відповіді на сучасні виклики. Висновки. Дослідження підкреслює роль інтеграції медіаграмотності в освіту як ключового фактора стійкості до інформаційних загроз. Розвиток ШІ потребує доповнення традиційної медіаосвіти цифровою та ШІ-грамотністю. Основні тренди – поєднання медіаосвіти з практикою, міждисциплінарність і цифровізація. Окрім фактчекінгу, зростає значення стратегічних комунікацій і контрнаративів у боротьбі з дезінформацією. Особливу увагу приділено ШІ-грамотності, що включає розуміння принципів роботи ШІ, етики та впливу на суспільство для підготовки до цифрових викликів.
subject: Статті
  topic: section
subject: ШІ
  topic: keywords
creator: Вікторія Романюк
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 168
ending page: 178
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-168-178

Відеобуктрейлер як освітня домінанта для медіафахівців
type: item
description: Вступ. Ідеться про значення відеобуктрейлерів в освітньому процесі підготовки майбутніх медіафахівців, оскільки це можливість об’єднати за допомогою оригінального відеоконтенту кілька освітньо-професійних програм. Актуальність і мета. Звертаємо увагу в статті на те, що відеобуктрейлери як кросмедійний продукт містять професійний інтерес в розумінні сучасних трендів екранної культури для видавців, рекламістів, продюсерів, журналістів, кінотелеоператорів, сценаристів, режисерів, телеведучих. Методологія. За допомогою комбінації методів відстеження метрик, контентного аналізу та методу інтерв’ю та комунікації запропоновані підходи та техніки, які можуть застосовуватися в освітньому процесі, а також можуть бути використані студентами різних освітньо-професійних програм для створення успішних відеобуктрейлерів. Результати. Пропонується класифікація відеобуктрейлерів, яка об’єднує досвід і практику попередніх досліджень, а також уточнює позиції, які стосуються звукових, зображальних, змістових та формотворчих критеріїв створення відеобуктрейлерів. Класифікація розставляє також акценти стосовно типів відеобуктрейлерів, формуючи таким чином типологію відеобуктрейлерів, яка ґрунтується на теорії й практиці телерадіожурналістики, кінематографа та аудіовізуального мистецтва. Надається увага монетизації відеобуктрейлерів як одному із концептів освітньої підготовки медіафахівців, в основі якого: навички та уміння конвертувати візуалізацію книги в платіжний засіб. Бо процес створення візуальних образів, сцен і персонажів, які зображають події, атмосферу та зміст книги стає економічним показником, прибутком, конкурентним чинником, процесом перетворення творчості в грошові знаки. Висновки. Зазначається, що відеобуктрейлери – це також промоція самих студентів як авторів, бо є ефективним засобом для пошуку майбутніми медіафахівцями своєї телекомпанії чи радіостанції, YouTube-проєкту чи онлайн-радіостудії, оскільки засвідчують здатність студентів аудіовізуально мислити, залучати новіт…
subject: Статті
  topic: section
subject: історія буктрейлера
  topic: keywords
subject: освітній процес
  topic: keywords
subject: класифікація аудіобуктрейлерів та відеобуктрйлерів
  topic: keywords
subject: монетизація медіаконтенту
  topic: keywords
subject: студентські проєкти, конкуренція контенту
  topic: keywords
creator: Віта Гоян
creator: Олесь Гоян
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 154
ending page: 167
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-154-167

Політичний консалтинг у Франції: стратеги, методики, інновації
type: item
description: Вступ. Методики політичного консалтингу, успішно апробовані зарубіжними фахівцями, є не лише взірцями, а й керівництвом до дій, джерелом ідей, базисом розвитку і подальших трансформацій політичного життя в Україні. Актуальність пов’язана з важливістю питань політичної комунікації в Україні і проблемами формування її культури. Доробок французьких політконсультантів безперечно збагатить вітчизняну практику електоральних комунікацій і стане стимулом для інновацій та вдосконалення. Мета дослідження – концептуалізувати електоральний досвід відомих політконсультантів Франції, аби з’ясувати доцільність застосування апробованих ними стратегій у національній практиці. Методами дослідження обрано історико-критичний підхід, контент-аналіз, компаративний аналіз, а також систематизацію й узагальнення. Результати дослідження дають: систематизовані відомості про становлення політичного консалтингу у Франції; цілісне уявлення про моделі та способи консалтингу в політичній сфері та виборчих кампаніях періоду П’ятої Французької республіки; знання про політичний консалтинг у Франції як процес, що вимагає стратегічних рішень і раціонально розробленої тактики. Висновки. Апробовані й перевірені часом електоральні стратегії корифеїв і молодих фахівців політконсалтингу Франції не лише надбання досвіду. Це гідні вивчення взірці та водночас потенційно придатні до трансформації моделі політичних комунікацій, які можуть мати у сучасний спосіб медіатизований і цифровізований застосунок у електоральних процесах в Україні.
subject: Статті
  topic: section
subject: політичний консалтинг
  topic: keywords
subject: електоральні стратегії
  topic: keywords
subject: виборчі технології
  topic: keywords
subject: інноваційні моделі політичного консалтингу
  topic: keywords
creator: Наталія Грицюта
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 138
ending page: 153
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-138-153

Модель медіапродюсування з інтеграцією штучного інтелекту у видавничі процеси
type: item
description: Вступ. Цифрова трансформація та стрімкий розвиток штучного інтелекту зумовили потребу у переосмисленні організації видавничих процесів і професійних ролей у медіаіндустрії. Традиційні моделі продукування контенту дедалі частіше поступаються місцем алгоритмізованим і гібридним форматам. Актуальність і мета. Актуальність дослідження полягає в необхідності формування інноваційної моделі медіапродюсування з урахуванням викликів цифрової епохи, зокрема щодо інтеграції ШІ на ключових етапах виробничого циклу та відповідних змін у вимогах до компетентності медіапродюсера. Особливо важливою є розробка рекомендацій для українського контексту, де професія медіапродюсера перебуває на етапі становлення. Методологія. У дослідженні застосовано системний, порівняльний і контент-аналіз освітніх програм та описів професій, кейс-аналіз практик світових і локальних видавців (Springer Nature, Elsevier, Bloomberg, «#Наукапросто»), якісний аналіз результатів експертного опитування фахівців цифрового медіапродюсування. Результати. Визначено ключові напрями трансформацій, пов’язаних з інтеграцією ШІ у видавничі процеси медіа: автоматизація контентотворення; оптимізація дистрибуції та персоналізації; реструктуризація ролі медіапродюсера від координатора до інтегратора «людина–алгоритм». Охарактеризовано концептуальну модель медіапродюсування та виокремлено відповідні критичні компетентності сучасного медіапродюсера: промт-інжиніринг, управління гібридними командами, прийняття рішень на основі ШІ-аналітики, забезпечення етичності автоматизації. За результатами SWOT-аналізу узагальнено висновки щодо переваг і недоліків впровадження інноваційної моделі медіапродюсування з інтеграцією ШІ у видавничі процеси та охарактеризовано актуальні напрями подальших досліджень, спрямованих на мінімізацію визначених ризиків і подолання недоліків. Висновки. Запропонована модель характеризує роль медіапродюсера як стратегічного інтегратора технологічних, креативних і управлінських рішень, що забезпечує ефекти…
subject: Статті
  topic: section
subject: медіапродюсування
  topic: keywords
subject: штучний інтелект
  topic: keywords
subject: інтерактивні технології
  topic: keywords
subject: трансформація видавничих процесів
  topic: keywords
subject: видавнича справа
  topic: keywords
creator: Олексій Ситник
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 126
ending page: 137
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-126-137

Трансформація редакторських функцій у добу кросмедійного навчального контенту
type: item
description: Вступ. Стрімка цифровізація освітнього процесу та впровадження кросмедійних форматів у навчальне книговидання зумовлюють необхідність переосмислення видавничих підходів. Брак ґрунтовних досліджень редакційно-видавничих трансформацій у сфері створення підручників із електронними додатками посилює актуальність теми. Актуальність і мета. Дослідження спрямоване на виявлення змін у виробничих процесах навчального книговидання, спричинених впровадженням кросмедійного підручника. Основна мета – встановити зміни в компетенціях та функціях редакторів, зумовлені трансформаціями редакційно-видавничих процесів у навчальному книговиданні під впливом кросмедійного виробництва. Методологія. У роботі застосовано метод анкетування редакторів навчальних видань, а також компаративний аналіз практик редакційної діяльності у сфері журналістики та видавничої діяльності, з урахуванням тенденцій медіаконвергенції. Результати. З’ясовано, що перехід до кросмедійного виробництва вимагає розширення редакційних команд фахівцями з ІТ, оновлення внутрішніх комунікацій, набуття редакторами знань зі створення та оцінювання цифрового контенту, універсального дизайну та проєктного менеджменту. Виявлено недостатній рівень уваги видавництв до системного підвищення кваліфікації редакторів та відсутність власних стандартів роботи з електронним контентом. Висновки. Дослідження вперше узагальнило редакційно-виробничі трансформації в освітньому книговиданні України під впливом кросмедійних технологій. Запропоновано розробити технологічну карту створення паперових підручників з електронними інтерактивними додатками, запровадити навчальні тренінги з адаптації редакторських компетенцій та систему професійного розвитку редакторів, що здатна забезпечити стабільну якість освітнього контенту в умовах швидких змін.
subject: Статті
  topic: section
subject: кросмедійний підручник
  topic: keywords
subject: крос-медіа
  topic: keywords
subject: конвергенція
  topic: keywords
subject: мультиплатформне виробництво
  topic: keywords
subject: електронний підручник
  topic: keywords
subject: електронні освітні ресурси
  topic: keywords
subject: цифровий контент
  topic: keywords
subject: видавництва навчальної літератури
  topic: keywords
subject: редакційні команди
  topic: keywords
creator: Олена Герасимова
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 113
ending page: 125
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-113-125

Трансформація жанру інтерв’ю в спортивних медіа Франції
type: item
description: Вступ. Інтерв’ю в спортивній журналістиці Франції є ключовим жанром, що забезпечує прямий доступ до думок спортсменів і тренерів. Цифрова трансформація, соціальні мережі та зміна вподобань аудиторії спричинили значні зміни в цьому жанрі. Дослідження аналізує еволюцію форми та функцій інтерв’ю в провідних французьких виданнях, заповнюючи прогалину в системному вивченні теми. Актуальність. Актуальність зумовлена швидким розвитком медіа та потребою осмислення змін у спортивній журналістиці, що відображають сучасні тенденції споживання контенту й технологічні інновації. Мета – визначити ключові тенденції трансформації жанру інтерв’ю в спортивних медіа Франції, оцінити вплив цифрових технологій на його форму та функції і їхній ефект на сприйняття аудиторією. Методологія. Застосовано комплексний підхід: контент-аналіз інтерв’ю в L’Équipe, Le Figaro, France Football (2015–2025), порівняльний аналіз традиційних і мультимедійних форматів, дискурс-аналіз соціокультурних тем, аналіз кейсів. Результати. Частка текстових інтерв’ю скоротилася з 70 % (2020) до 45 % (2025), тоді як мультимедійні формати (відео, подкасти, Q&A в соціальних мережах) зросли з 15 % до 40 %. Інформативна функція домінує (60 %), але розважальна (25 %) і соціально відповідальна (15 %) функції набули ваги. Інтерактивність, зокрема через соціальні мережі, підвищила залученість аудиторії. Текстові інтерв’ю стали коротшими (800–1200 слів) і неформальними. Висновки. Дослідження підкреслює адаптацію жанру інтерв’ю до цифрових і інтерактивних форматів, пропонуючи нове бачення його ролі в спортивних медіа Франції. Результати мають значення для журналістської практики та освіти. Перспективи включають вивчення впливу штучного інтелекту та глобальних трендів на локальні формати.
subject: Статті
  topic: section
subject: спортивна журналістика
  topic: keywords
subject: інтерв’ю
  topic: keywords
subject: французькі медіа
  topic: keywords
subject: мультимедійні формати
  topic: keywords
subject: контент-аналіз
  topic: keywords
subject: цифрові технології
  topic: keywords
subject: аудиторія
  topic: keywords
subject: промоція
  topic: keywords
subject: подкасти
  topic: keywords
subject: соціальні мережі
  topic: keywords
creator: Богдан Ісаєв
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 107
ending page: 112
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-107-112

Інституційна відповідь на журналістські розслідування: аналіз дієвості за кейсами 2025 року
type: item
description: Вступ. В умовах екзистенційних викликів для української державності, розслідувальна журналістика функціонує як ключовий інструмент демократичного контролю, проте її реальна дієвість часто залишається поза фокусом наукових зацікавлень. Наше дослідження ініційоване для заповнення прогалини в розумінні механізмів, за допомогою яких медійні викриття трансформуються в конкретні управлінські та правові наслідки. Актуальність і мета. Актуальність роботи полягає у зміщенні дослідницького фокусу з аналізу контенту розслідувань на їхні наслідки –задокументовану інституційну відповідь держави. Мета – оцінити рівень дієвості журналістських розслідувань як інструменту публічного контролю та підзвітності в умовах війни. Методологія. Дослідження базується на двоступеневій методології. На першому етапі проведено цілеспрямований пошук релевантних публікацій за допомогою інструментів Google News з використанням ключових запитів («після розслідування», «після публікації») та часових фільтрів для ідентифікації новин про реакцію влади у 2025 році. На другому етапі застосовано метод якісного кейс-аналізу до 12 відібраних випадків для глибокого вивчення форм, типів і динаміки взаємодії медіа та влади. Результати. Аналіз виявив широкий спектр інституційних реакцій: від миттєвих кадрових рішень до довготривалих кримінальних проваджень. Підтверджено, що дієвість української журналістики має транснаціональний вимір, здатний ініціювати правові процеси в країнах ЄС. Виявлено значні часові лаги між розслідуванням та реакцією, що сягають понад 800 днів, як у резонансній справі про закупівлі Міноборони («яйця по 17 грн»). Географія кейсів охоплює майже всі макрорегіони України, що свідчить про системність механізму громадського контролю. Висновки. Дослідження доводить, що задокументована реакція влади є вимірюваним показником дієвості розслідувальної журналістики. Навіть за умов війни медіа залишаються ефективним каталізатором адміністративних та правових змін. Результати мають практичне значення …
subject: Статті
  topic: section
subject: журналістські розслідування
  topic: keywords
subject: інституційна відповідь
  topic: keywords
subject: кейс-аналіз
  topic: keywords
subject: онлайн-медіа
  topic: keywords
subject: публічні закупівлі
  topic: keywords
subject: реакція
  topic: keywords
subject: влада
  topic: keywords
subject: дієвість медіа
  topic: keywords
creator: Ігор Дармостук
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 93
ending page: 106
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-93-106

Кризові комунікації українських медіа періоду повномасштабного вторгнення: теоретичний аспект
type: item
description: Вступ. У статті розглянуто проблему кризових комунікацій українських онлайн-медіа в умовах повномасштабного вторгнення Росії в Україну. Наголошено, що сучасні медіа функціонують у подвійній кризі – воєнній та інформаційній, що посилює суспільну вразливість і вимагає нових підходів до комунікаційних стратегій. Актуальність і мета. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю теоретичного осмислення ролі медіа у подоланні кризових ситуацій, протидії дезінформації та формуванні стійкості суспільства. Метою статті є аналіз теоретичних підходів до розуміння сутності кризових комунікацій у журналістиці та окреслення їхньої специфіки в українському інформаційному просторі періоду війни. Методологія. Дослідження базується на огляді наукових праць українських і зарубіжних науковців, використано методи аналізу й синтезу для систематизації наукових підходів, метод порівняння – для виявлення відмінностей у концепціях кризових комунікацій, а також описовий метод – для репрезентації результатів. Результати. З’ясовано, що кризові комунікації є комплексним процесом управління інформацією в умовах невизначеності, спрямованим на мінімізацію негативних наслідків кризових ситуацій та формування довіри. Українські медіа під час війни виконують ключову роль у протидії дезінформаційним кампаніям, підтримці морального духу населення й консолідації суспільства. Як інструменти кризових комунікацій розглянуто телемарафон «Єдині новини», фактчекінгові ініціативи, використання соціальних мереж та мобільних застосунків. Попри доволі високу ефективність використання зазначених практик у кризовий період, виявлено низку проблем: поверховість матеріалів, відхід від журналістських стандартів, інформаційне перевантаження аудиторії. Висновки. Кризові комунікації в українських онлайн-медіа сьогодні виконують функцію не лише оперативного інформування, а й елементу стратегічної оборони, спрямованої на захист національних інтересів і протидію інформаційній агресії. Вони є частиною ширшої системи націона…
subject: Статті
  topic: section
subject: кризові комунікації
  topic: keywords
subject: медіа
  topic: keywords
subject: криза
  topic: keywords
subject: комунікаційні стратегії
  topic: keywords
subject: повномасштабне вторгнення
  topic: keywords
subject: інформаційна безпека
  topic: keywords
creator: Андрій Бистров
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 81
ending page: 92
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-81-92

Розпізнавання дезінформації в Telegram: аналіз ознак та механізмів поширення
type: item
description: Вступ. У період повномасштабної російсько-української війни платформа Telegram стала одним із провідних джерел новин для українців. Особливості месенджера – анонімність, відсутність централізованої модерації, активне використання російськими структурами – перетворили його на потужний інструмент поширення дезінформації. Це створює серйозні виклики для інформаційної безпеки, що й зумовило необхідність проведення даного дослідження. Актуальність і мета. Попри високу популярність Telegram, структурні, мовні й візуальні ознаки дезінформації на цій платформі залишаються недостатньо вивченими, особливо в українському контексті. Мета дослідження – визначити типові структурні, мовні й візуальні ознаки дезінформаційного контенту в Telegram, проаналізувати механізми його поширення серед української аудиторії та розробити універсальну схему для ідентифікації таких повідомлень. Методологія. Дослідження ґрунтується на контент-аналізі п’яти популярних Telegram-каналів, які систематично транслюють проросійські наративи серед української аудиторії. Вибірку сформовано за даними каталогу TGStat.ru. Аналіз охоплює повідомлення, опубліковані у червні 2025 року. Використано описово-аналітичний метод, контент-аналіз, метод класифікації для систематизації результатів. Результати. Встановлено, що дезінформаційний контент у Telegram характеризується емоційно забарвленою мовою, маніпуляцією фактами, відсутністю посилань на офіційні джерела, використанням узагальнень, підроблених документів. Більшість каналів залишаються анонімними, що унеможливлює притягнення до відповідальності за поширення фейків. Основними механізмами розповсюдження дезінформації виступають анонімність, мережевість, створення інформаційних ехо-кімнат та ретрансляція через пов’язані ресурси. Висновки. Виявлені структурні, мовні та візуальні ознаки дезінформації у Telegram можуть стати основою для розробки ефективних інструментів виявлення і протидії дезінформаційним кампаніям у інформаційному просторі України. Запропоновани…
subject: Статті
  topic: section
subject: дезінформація
  topic: keywords
subject: Telegram
  topic: keywords
subject: російська пропаганда
  topic: keywords
subject: інформаційна війна
  topic: keywords
subject: месенджери
  topic: keywords
subject: анонімні канали
  topic: keywords
subject: штучний інтелект
  topic: keywords
subject: інформаційна безпека
  topic: keywords
subject: фейкові новини
  topic: keywords
subject: цифрові загрози
  topic: keywords
creator: Олена Чуранова
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 75
ending page: 80
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-75-80

Telegram-канали як об’єкти медіалогічного аналізу: контури впливу і межі відповідальності
type: item
description: Вступ. У сучасному інформаційному просторі Telegram-канали виступають не лише інноваційними медіаагентами, а й творцями суспільних наративів та механізмів колективного сприйняття реальності. Міждисциплінарний медіалогічний аналіз їхнього контенту дозволяє визначити масштаби впливу й відповідальності та сприяти розвитку інформаційної культури через дотримання етичних і професійних стандартів. Актуальність і мета. Актуальність теми зумовлена потребою осмислити роль Telegram-каналів як провідних суб’єктів медіапростору, їхній вплив на формування соціальних смислів і межі відповідальності в умовах динамічних цифрових трансформацій. Метою нашої статті є з’ясування відповідності контенту українських Telegram-каналів ключовим засадам медіалогії шляхом комплексного аналізу, що сприяє оптимізації комунікативних практик і підвищенню соціальної відповідальності платформ. Методологія. Використано міждисциплінарний комплекс методів, зокрема якісний контент-аналіз матеріалів Telegram-каналу «Труха». Проаналізовано рейтинги каналів за даними TGStat та інших платформ, а також мовні, емоційні й етичні аспекти контенту у контексті ключових компонентів медіалогії. Результати. Встановлено, що канал «Труха», лідер за кількістю підписників (дані TGStat), є водночас впливовим і суперечливим актором цифрового медіапростору. Аналіз публікацій виявив низький рівень дотримання медіастандартів, зокрема етичності, прозорості джерел і контекстуальної відповідальності. Популярність каналу зумовлена емоційною насиченістю контенту, тематичною селективністю та реактивною стилістикою, що підкреслює потребу прозорих, аналітичних і відповідальних комунікативних практик. Висновки. Впровадження медіалогічної рамки у діяльність Telegram-каналів критично важливе для забезпечення фактологічної точності, прозорості джерел, тематичної збалансованості та етичної відповідальності. Медіалогічний підхід як методологічний орієнтир уможливлює перехід від спонтанного контентотворення до нормативно вивіреної комуніка…
subject: Статті
  topic: section
subject: Telegram-канали
  topic: keywords
subject: медіалогія
  topic: keywords
subject: контент
  topic: keywords
subject: відповідальність
  topic: keywords
subject: цифрова комунікація
  topic: keywords
subject: медіаграмотність
  topic: keywords
creator: Євгенія Кияниця
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 64
ending page: 74
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-64-74

TELEGRAM як інформаційний фастфуд: зміна смаків в аудиторії українських медіа
type: item
description: Вступ. Повномасштабне вторгнення Росії в Україну спричинило суттєві трансформації в медійному просторі країни. Традиційні медіа частково втратили свої позиції, поступившись місцем новим комунікаційним платформам, зокрема месенджерам. Особливо помітним став перехід аудиторії до платформи Telegram, яка стала провідним джерелом інформації, особливо серед молоді. Актуальність і мета. Актуальність дослідження зумовлена стрімкою зміною медіаспоживання в умовах війни та необхідністю розуміння нових тенденцій у сфері масової комунікації. Мета дослідження полягає у визначенні особливостей трансформації медіаспоживання студентської молоді та аналізі переваг і недоліків платформи Telegram як домінуючого джерела інформації в умовах воєнного стану. Методологія. Дослідження базується на анкетуванні 414 студентів Київського національного університету імені Тараса Шевченка та Київського столичного університету імені Бориса Грінченка. Використано методи кількісного аналізу для обробки даних опитування та якісного аналізу для визначення характеристик платформи Telegram. Результати. Дослідження виявило, що 93 % опитаних студентів отримують новини переважно із соціальних мереж, причому Telegram є беззаперечним лідером (89,6 %). При цьому лише 40,4 % респондентів довіряють соціальним мережам як джерелу інформації. Важливим є факт, що 29,8 % користувачів не знають власників жодного з інформаційних каналів, якими користуються. Визначено основні переваги Telegram (оперативність, функціональність, доступність) та недоліки (проблеми з верифікацією інформації, відсутність відповідальності, безпекові ризики). Висновки. Дослідження підтверджує кардинальну зміну в споживанні медіаконтенту молоддю в умовах війни. Telegram став домінуючою платформою для отримання новин, витіснивши традиційні ЗМІ. Проте низький рівень довіри та значна кількість анонімних джерел створюють ризики для інформаційної безпеки. Це вимагає розробки нових підходів до медіарегулювання та підвищення медіаграмотності аудиторії…
subject: Статті
  topic: section
subject: медіаспоживання
  topic: keywords
subject: соціальні мережі
  topic: keywords
subject: Telegram
  topic: keywords
subject: воєнний стан
  topic: keywords
subject: інформаційна безпека
  topic: keywords
subject: медіаграмотність
  topic: keywords
subject: месенджери
  topic: keywords
subject: новинні канали
  topic: keywords
subject: медіатрансформація
  topic: keywords
creator: Володимир Грисюк
creator: Марія Єфімова
creator: Андрій Борець
creator: Валентина Козак
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 56
ending page: 63
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-56-63

Специфіка розвитку подкастингу в 2020–2025 рр.
type: item
description: Вступ. Ефективність подкастингу як інформаційного та маркетингового інструменту значною мірою залежить від урахування подкастерами та рекламістами основних тенденцій його розвитку, що формуються під впливом змін у зовнішньому середовищі та відображають основні потреби суспільства. Актуальність і мета. Актуальність зумовлена невпинним розвитком інформаційних технологій, платформ, сервісів, що безпосередньо позначається як на смаках та уподобаннях аудиторії, так і на розвитку медіаканалів, подкастингу зокрема – з одного боку, та недостатнім дослідженням означеного питання – з іншого. Метою є вивчення трансформацій подкастингу в період 2020–2025 рр. з урахуванням факторів, що впливали на нього. Методологія. Застосовано аналіз наукових статей, статистичних даних, опублікованих в авторитетних джерелах та на подкаст-платформах, аналітичних публікацій медіа та офіційних представників Spotify, YouTube, Apple, тощо; методи систематизації даних та узагальнення. Результати. Основними факторами, які впливали на розвиток подкастингу в останні роки стали пандемія 2020–2021 рр., котра активізувала подкастерів і слухачів подкастів в цей період; підвищення уваги до коротких відео у суспільстві; збільшення довіри до реклами в подкастах, особливо тієї, що виголошується ведучими, що спостерігається від 2020 р.; розвиток AI, зростаючий інтерес до якого в суспільстві дозволяє прогнозувати подальше активне використання у сфері подкастингу, особливо якщо зважати на той факт, що вже нині існують подкасти, повністю озвучені AI. Висновки. Визначено п’ять основних змін (факторів) у зовнішньому середовищі, що вплинули на розвиток подкастингу: пандемія; поширення YouTube, TikTok; розвиток платформ для прослуховування подкастів; підвищення довіри до реклами в подкастах; розвиток штучного інтелекту. З’ясовано, що основними змінами у подкастингу в останні роки під впливом зовнішнього середовища є: 1) збільшення кількості подкастів у світі загалом, але зменшення активних подкастів; 2) зростання попу…
subject: Статті
  topic: section
subject: подкастинг
  topic: keywords
subject: споживання подкастів
  topic: keywords
subject: медіадіяльність
  topic: keywords
subject: медіасередовище
  topic: keywords
subject: реклама
  topic: keywords
creator: Тетяна Булах
creator: Олена Куликова
rights: Авторське право (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2025-09-09
publication date: 2025-09-09
starting page: 45
ending page: 55
doi: 10.21272/Obraz.2025.2(48)-45-55